% !TEX TS-program = LuaLaTeX
% !TEX encoding = UTF-8 Unicode 
% !TEX root = ../../mal-core.tex

\gdef\mujnazevCS{Statistické dny 2022 a~2023}
\gdef\mujnazevEN{Statistical Days 2022 and 2023}
\gdef\mujnazevPR{\mujnazevCS}
\gdef\mujnazevDR{\mujnazevEN}
\gdef\mujauthor{Tomáš Chupáň}

%\bonushyper

\nazev{\mujnazevCS}

\nazev{\mujnazevEN}

\author{\mujauthor}

%\Adresa{}

%\Email{}

%\Abstrakt{}
%\smallskip
%\KlicovaSlova{}

%\Abstract{}
%\smallskip
%\KeyWords{}

\noindent
Tradice Statistických dnů pořádaných ČStS započala již v~roce 1994. Od té doby se až do roku 2014 setkávali kolegové a~odborníci poměrně pravidelně~– během této éry stihli celkem 13 setkání! Ještě nedávno se však mohlo zdát, že historie konání Statistických dnů rokem 2014 končí.

\noindent
\includegraphics[width=\textwidth]{statdny.png}

Co se stalo? Proč to dlouhé „sucho“? Odpověď na tuto otázku mají možná zkušenější kolegové, pro novější členy naší společnosti však Statistické dny byly pouze záložkou na webových stránkách v~sekci ‚Konference‘ obsahující pár vzpomínek na poměrně vzdálenou minulost. V~loňském roce to bylo již 8 let od poslední události tohoto typu. 8 let! Pro srovnání – autor tohoto textu v~době posledního setkání (23. 6. 2014 v~Ústí nad Labem) teprve končil povinnou školní docházku.


\section{Statistické dny v~Telči – září 2022}

Pozvánka na akci konanou začátkem podzimu 2022 tak přišla jako blesk z~čistého nebe. A~aby toho nebylo málo, kromě opětovného shledání kolegů a~přátel (v~některých případech po mnoha letech) byla lákadlem také lokalita~– malebné město Telč, jehož historické jádro je od roku 1992 na seznamu \mbox{UNESCO}. Na okraji tohoto historického jádra je také Univerzitní centrum Masarykovy univerzity, které od pátku 23. do neděle 25. září 2022 statistiky hostilo. 

Páteční program začínal až večeří v~Švejk restaurantu, který se nachází jen pár kroků od dějiště konference a~zajišťoval obědy i~večeře naší početné skupině. Večerní blok přednášek si po úvodním slovu našeho předsedy rozdělili Zdeněk Fabián a~Marie Hušková, po jejich vystoupení se přešlo k~neformálnímu družení. A~že si bylo co říct, po těch letech… Nejvytrvalejší skupinka kolegů z~VUT diskutovala až do pozdních nočních hodin, kdy je už autor (té noci klíčník přednáškového sálu) musel poprosit o~vyklizení prostor, ač nerad. Tak to dopadá, když se mezi ročníky Statistických dnů dělají osmileté prodlevy.

Snídaně si každý z~účastníků zařizoval individuálně, někteří šli cestou nadpozemského luxusu – jak jinak také nazvat hotelové snídaně v~Café Telč. V~8 hodin jsme se mohli přidat k~hostům ubytovaným v~tomto podniku a~vykročit do nového dne tím nejlepším způsobem. I~přes časnou hodinu se přidala také čile vypadající skupina kolegů z~Brna – přece „Večer šohaj, ráno šohaj“! Zájemci si také po cestě ze snídaně mohli zakoupit burčák v~jednom ze stánků právě začínajícího trhu na onom proslaveném náměstí. Lokalita, termín, organizátoři mysleli na všechno!

Dopoledne se se svým příspěvkem týkajícím se úmrtnostních tabulek představil Jirka Novák z~ČSÚ, podnětnou diskuzi (mj. o~odpadové politice státu a~obcí) vyvolal velmi zajímavý příspěvek Marka Omelky, sekci pak uzavírala Daniela Jarušková povídáním o~variabilitě predikční chyby v~lineární regresi. Po krátkém coffee breaku jsme měli možnost vyslechnout ryze praktickou přednášku Katariny Krausové osvětlující možnosti využití softwaru SAS.

Po obědě vyrazila celá skupina na plánovaný výlet – cílem byl nedaleký hrad Roštejn pocházející ze 14. století. Část výletníků se po prohlídce vydala na turistickou trasu a~aktivní odpoledne si protáhla, zbytek se vrátil do města~– např. rozněžnit chuťové pohárky v~některé z~výborných kaváren, užít si centrum, případně si projít zámecký park a~vychodit tak alespoň část kalorií ze dvou snězených cheesecaků a~flat white (jen příklad, nijak nesouvisející s~osobní zkušeností autora).

Následovala společná večeře, po níž nastala jediná drobná krize našeho víkendového setkání. Zásoby vína, které byly k~dispozici pro oba večery, se nějakým způsobem zvládly spotřebovat během večera prvního. Jistojistě nešlo o~důsledek přehnané spotřeby – to by si páteční diskuze neudržela tak vysokou kvalitu až do nočních hodin. Šlo spíše o~chybu při plánování – i~ti nejlepší organizátoři se mohou přepočítat. V~literatuře můžeme koneckonců najít podobné případy:

\textbf{Náčelník:} \textsl{To jsem vám právě chtěl říct, abyste si na to dali pozor, kdybyste někdy plánovali nějakou takovou cestu, aby se vám nestalo, jako nám teďko, že já jsem ty zásoby přesně propočet a~pořád jsem si říkal, až to sečteš, nezapomeň to znásobit dvěma. A~v~tom zmatku, jak jsme balili a~vy jste mi do toho pořád mluvili, tak jsem na to zapomněl. Takže vypočtený to bylo správně, ale falíruje nám v~tom jenom to násobení. To jen tak pro příště.} \cite[s.~80–81]{smoljak}

Na analýzu a~plánování občerstvení do dalších let bude ještě času dost – teď se situace musela hlavně řešit! Ondra Vencálek se toho coby předseda ujal a~uspořádal rychlou výpravu do nejmenovaného obchodního řetězce s~cílem zásoby doplnit. Po cestě uzrála myšlenka, že bychom z~krize mohli i~těžit a~večer obohatit unikátním zážitkem pro všechny účastníky. Takto vznikla první soutěž v~ochutnávání vína v~historii naší společnosti. Účast byla hojná, cílem bylo přiřadit ke čtyřem vzorkům správnou láhev, jejichž základní specifikace (odrůda, ročník, vinařství) byly účastníkům promítány na plátně pod čísly 1–4. Za platnou odpověď byla tedy brána libovolná permutace těchto čísel, správná byla však jen jedna. Vítězem se stal Matej Benko z~brněnského VUT, který nad rámec své specializace (Veltlínské zelené) správně určil i~zbylé tři vzorky a~první ročník této soutěže tak ovládl.

Nedělní dopoledne bylo věnováno dalším praktickým příspěvkům. Po Eliš\-ce Cézové jsme si poslechli i~včerejšího šampiona (\textit{Využitie entropie pri posudzovaní modelu pohybu lietadla}), po coffee breaku si vzali slovo kolegové z~MFF UK. Zdeněk Hlávka se snažil najít cestu, jak zbohatnout na kryptoměnách, Jaromír Antoch zase obeznámil účastníky s~tím, jak se dá měřit komfort autosedačky.

Celé víkendové setkání jsme zakončili výbornou svíčkovou, zbývalo jen rozloučení a~poděkování organizátorům. A~že bylo za co děkovat! Proč to tak dlouho trvalo? 




\section{Statistické dny na břehu Tiché Orlice – květen 2023}

Po vydařené podzimní akci jistě nejednoho člena naší společnosti zajímalo, zda budeme muset na příští setkání čekat dalších 8 let. Nebo se po telčském úspěchu dočkáme brzy dalšího shledání? Odpovědi na tyto otázky byly zodpovězeny již koncem února roku 2023. Tehdy totiž dorazila pozvánka na další ročník Statistických dnů, tentokrát konaných 19. – 21. 5. v~penzionu Mítkov, který stojí v~sevření Tiché Orlice a~jedné z~nejvytěžovanějších železničních tratí u~nás, která není tichá ani trochu. Někteří účastníci byli z~nové intenzity setkávání tak nadšení, že na vlak do nedaleké Chocně vyrazili dokonce s~týdenním předstihem!

Plánovaný program sliboval zajímavé příspěvky a~možná i~bouřlivou debatu – první den byl totiž věnován covidu. Celé to odstartoval Arnošt Komárek se svým pohledem na uplynulé roky a~přehledem pandemických milníků. Navázala na něj Zuzana Krátká, která přiblížila svoji spolupráci se statistiky, snahu o~rozšíření našeho poznání o~covidu, ale také nepříjemnosti, které z~toho plynuly. O~modelování vývoje pandemie, špatné interpretaci modelů ze strany povolaných osob a~také algoritmech jedné sociální sítě přednášela Lucia Houfková, autorka stránky \textit{COVID zápisky }na oné sociální síti.

Po krátké pauze u~kávy se slova ujal Tomáš Fürst a~v~10 bodech shrnul, co jsme se o~covidu dozvěděli a~„nedá se zpochybnit“. Komentáře z~publika u~pár bodů naznačily, že zpochybnit se některá tvrzení rozhodně dají. Ale tak je to správně a~proto tu jsme – cílem tohoto bloku nebylo prezentovat neprůstřelné pravdy a~vzájemně si je odkývat, nýbrž poukázat na mnohé jevy, problémy a~rozhodnutí této zvláštní etapy lidstva, diskutovat o~nich a~rozebrat je z~různých stran. Celou covidovou pandemii z~pohledu vědy krásně shrnul Michal Kulich a~ukázal jasné rozdíly mezi tím, co vědecká komunita dělat měla a~co ve skutečnosti dělala. Páteční sekci uzavřel novinář Petr Šourek příspěvkem o~vlivu a~práci médií v~době covidu.

Po večeři se účastníci sešli opět v~přednáškovém sále – je čas diskuze! Plynule se navázalo na prezentace odpoledních řečníků, některá témata se dál rozvinula (např. kritické přijímání informací, vzdělávací systém…), celkově došlo k~zajímavému zhodnocení posledních let i~nástinu toho, co by bylo potřeba udělat – konkrétní kroky však nezazněly. Až případná další krize ukáže, jak a~zda se (nejen) statistická obec poučila z~let 2020–2022 a~jak zareaguje.

V~sobotu ráno jsme se po bohaté snídani, kterou nám majitelé penzionu přichystali, sešli znovu v~hlavní místnosti celé konference. Venku se začínalo dělat krásně, my však měli až do oběda nabitý program. Jakub Fischer nám osvětlil, jak to vlastně bylo s~vlivem covidu na ekonomiku, následně se dotkl i~financování vysokých škol, což vzhledem k~proporci účastníků z~univerzitní půdy vyvolalo značný ohlas. Jana Fischerová pak i~přes zkrácený časový prostor zvládla popsat výzvy v~regionalizaci některých ekonomických ukazatelů (čas vyhrazený na přednášku zřejmě také spadá pod SJM\footnote{Společné jmění manželů.}, žádné rozbroje proto nevznikly). Následoval Jaromír Antoch s~přednáškou o~znáhodněném dotazování. Po kávě jsme se od Petra Volfa dozvěděli něco o~vlivu domácí podpory při sportovních utkáních – covid totiž přinesl unikátní příležitost zjistit, jaké výkony týmy podávají, když jsou sice na domácím hřišti, avšak bez fanoušků. Poslední příspěvek tohoto dne byl věnován analýze opotřebení leteckých motorů, které se věnuje Zuzana Hübnerová z~VUT.

Krásné počasí naštěstí vydrželo, odpoledne byl totiž v~plánu výlet „ve stopách Jana Ámose Komenského“ – ten totiž část života strávil v~nedalekém Brandýse nad Orlicí. Kromě výhledu ze zříceniny hradu Brandýs nám byl nabídnut také nevšední zážitek – cesta „Labyrintem světa a~rájem srdce“, tedy přírodním bludištěm u~Komenského obelisku\footnote{Více se o~tomto zajímavém místě můžete dozvědět zde: \\\url{http://www.brandys-ve-svete.cz/labyrint/labyrint.php}.}. Dostat se do jeho středu byl oříšek, dostat se z~něj zpátky ven možná ještě větší výzva. Výprava se o~to snažila rozdělena na malé skupinky – často se stávalo, že jedna skupinka šla „poslední možnou“ a~„zaručenou“ cestou, kterou už se ven přece musí dostat, načež se srazila s~jinou, smutně kývající skupinkou. Tak tudy zase ne? Ach jo. Naštěstí se z~bludiště podařilo dostat všem zúčastněným. Po zpáteční procházce vyhládlo opravdu všem, v~penzionu se o~nás však náramně starali. 

Druhý večer byl oproti tomu prvnímu velmi odlehčený. Nápojovou část tentokrát zařizovali kolegové z~VUT, kteří mají pro víno očividně talent (ač se sommeliér Matej letošního ročníku bohužel neúčastnil). A~co je hlavní – žádné násobení už v~těch propočtech nefalírovalo. Vyprávěné historky publikovatelné i~nepublikovatelné byly proloženy písněmi Zdeňka Fabiána, jehož nevyčerpatelný repertoár nás provázel večerem až do pozdních hodin. 

Závěrečné dopoledne bylo věnováno velice různorodým tématům. Marie Budíková povídala o~míře predikce a~úrovni sebehodnocení žáků při řešení matematických úloh, to vše zabalené do logaritmicko-lineárního modelu. Čas dodržet musela, Ladislav Budík totiž svůj příspěvek o~modifikovaném LN5 rozdělení a~jeho použití v~hydrologii a~klimatologii prezentoval až po Elišce Cézové (\textit{Vyhodnocování statistických dat pomocí programu Python}), na SJM tedy tentokrát nikdo nezískal ani netratil ani minutu. Závěrečná přednáška Statistických dnů 2023 patřila Pavlu Střížovi, jehož nadšení pro pravděpodobnost a~kombinatoriku nemohl popřít nikdo ze zúčastněných.

Svíčková je zřejmě typické zakončovací jídlo statistických konferencí. Nebo to byla náhoda? Ze dvou pozorování se závěry dělají těžko, snad bude mít autor příležitost sbírat data i~v~budoucnu. Už teď vypadá příští setkání velmi slibně, kolegové z~VUT chtějí prohloubit už tak nesmazatelnou stopu, kterou na Statistických dnech zanechali, a~chopili se organizace ročníku 2024. Lokalitu nemohli vybrat lépe – své kolegy totiž pozvou k~úpatí Pavlovských vrchů do malebné obce Perná. Že by se soutěž \textit{Poznej víno!} konala znovu a~v~nesrovnatelně větší kvalitě podpořené lokálními produkty? A~sesadí někdo Mateje Benka z~trůnu, pokud by se znovu účastnil? Na to si budeme muset počkat. 

Organizátorům konferencí v~Telči i~penzionu Mítkov patří velký dík za skvěle odvedenou práci a~obnovení tradice Statistický dnů. Vášnivé diskuze, zajímavé příspěvky, objevování zákoutí ČR i~společné večery plné smíchu a~hudby – za to všechno stálo se znovu potkat!

\begin{thebibliography}{1}
\bibitem{smoljak} SMOLJAK, Ladislav. \textit{Dobytí severního pólu Čechem Karlem Němcem 5. dubna 1909}. Praha: Paseka, 1993. Divadlo Járy Cimrmana.\\ ISBN 80-851-9252-7.

\end{thebibliography}

%\ifx\relax
\newpage
\newdimen\malwidth \malwidth=\textwidth
\advance\malwidth by -2pt
\fboxrule=1pt
\fboxsep=0pt

\noindent
\fbox{\includegraphics[width=\malwidth]{2022-DSCN0216.jpg}}%

\noindent\hfil
Statistické dny v roce 2022: Výlet na Roštejn.%

\vfill

\noindent
\fbox{\includegraphics[width=\malwidth]{2023-sobotni-vecer.jpg}}%

\noindent\hfil
Statistické dny v roce 2023: Sobotní večer.%
%\fi


